Hjärna+lära

=Hjärnan och klassrummet, den 16 november kl. 17-20.00= = =

Kvällens programpunkter och föreläsare;
Cormac McGrath; pedagogisk utvecklare på [|Karolinska institutet], funderar kring hur vi kan ta del av aktuell neurovetenskaplig forskning och använda i skolan. visar på konkreta tillämpningar av hjärnforskning i klassrummet. Här är Annas [|webbplats]med tips på [|studieteknik] bland annat **Annika Lagerkvist** från [|Skolstöd]visar hur vi lärare kan tänka för att tillgodose elevers olika lärstilar genom interaktiva skrivtavlor; Annikas och Cormacs PP-presenationer finns längsta ned på denna sida. Fria att använda i skolan så länge du anger källan.
 * Anna Tebelius Bodin, ** specialpedagog vid [|Viktor Rydbergs gymnasium], samt Harvardstudent inom hjärnforskning

Grafik: Jenny Alvén SVD, 31 mars 2011

‍Kurser och seminarier från Uppdragsavdelningen
Du hittar höstens kurser och seminarier i höstens katalog. Den kan laddas ned i PDF format från [|www.stockholm.se/medioteket]. Eftersom kulturupplevelser befrämjar kreativitet och gör att hjärnan används optimalare tipsar vi också om våra skolbioföreställningar och Skapande Skolapaket. Kultur och estetiska lärprocesser, __[|seminarier]__ och [|Skapande skola paket].‍ Lärstilar och aktuell hjärnforskning __, __ Föreläsare Annika Lagerkvist, annika.lagerkvist@stockholm.se ACT - att hantera stress och främja hälsan, __f__öreläsare; psykologerna Harald Schulz och Ingrid Melin. Kursen anordnas på begäran. Information: Ulrika Kocken 08 508 33 561, ulrika.kocken@stockholm.se

‍Filmer
[|Hjärnan och språket.]Filmera finns att låna eller se streamade direkt i din dator för alla som ha avtal med Medioteket.Tips på program om hjärnan och lärande som du kan låna från Medioteket eller se som strömmande:

**Uppslagsverk**
Stockholms kommunala skolor har tillgång till NE via Fronter, Stockholms skolwebb och lärplattformen Learnify, NE har producerat ett [|temapaket]om hjärnan för alla nivåer med information, förslag på lektionsupplägg, tester och filmer.

‍Litteratur
Torkel Klingbergs bok, [|Den lärande hjärnan]tar bland annat upp att det finns betydande skillnader mellan barns och ungdomars hjärnor jämfört med vuxnas. Nummer 4 av [|tidskriften Lära] har också en artikel om Torkel Klingberg och hjärnforskning.Torkel är professor på Institutionen för neurovetenskap på Karolinska institutet. Att känna till skillnaderna gör att vi kan förstå och bemöta eleverna på ett konstruktivt sätt. Här finns fler artiklar utifrån bokens forskningsrön, publicerade i [|SVD].

Om neurovetenskap
Vikten av att elever och lärarer har kunskaper om hur hjärnan fungerar och hur den utvecklas och förändras över tid tas upp i denna a [|rtikel]av Trevor Dolans, doktorand på Stockholms universitet. En dagsaktuell [|rapport] med en sammanställning av slutsatser från hjärnforskning kopplat till det de kallar Technology Enhanced Learning. Mycket bilder, diagram och fakta. Ger en bra grund för dig som vill ha en biologisk grund att utgå ifrån. Karolinska Institutet har en [|artikel om hjärnan och neurovetenskap], exempelvis visar forskning att hjärnan gärna använder sig av bilder för att lagra abstrakta intryck. Artikeln ger en bred bild av det aktuella forskningsläget. Hjärnforskning visar att för låga respektive höga krav minskar hjärnans förmåga att bearbeta kunskaper.Den visar också att allt för stor kunskapsmängd förhindrar uppkomsten av nya ideer och kreativitet. Har våra elever möjlighet att själva påverka den kunskap de vill ta till sig och hur den skall användas stärks den kreativa förmågan. Karolinska institutet har också nyligen publicerat en [|webbsida] med tema hjärna och lärande. Behovet av struktur och feedback i skolan betonar professor [|Martin Ingvar], Karolinska institutet. Nya hjärnforskning, pedagogik och psykologi i skön förening, läs mer om hur olika forskare tänker att dessa kunskaper kan användas för att utveckla skolan och låta fler elever uppnå sin fulla potential. Forskning och Framsteg har ett [|temanummer] om hjärnan som bland annat handlar om varför tonåringen tar risker och berättar om hur vi kan träna oss smarta.

Om behovet av kreativitet
[|Pedagogiska magasinet 2010] tar upp att även kultur, estetiska lärprocesser och rörelse är viktiga element i kunskapsinlärning och bearbetning. [|Artikel från DN] Kurt Fischer, professor i kognitionspsykologi menar att ett stort [|problem] med dagens skola är att många unga tycker lektionerna är tråkiga och att de inte utmanar elevernas nyfikenhet. "Läroplaner, scheman och lektioner bygger på tradition och inte på vetenskapen om hur vi lär oss något.– Mycket riktigt sker merparten av lärandet  utanför skolan. Därför bör man studera det informella lärandet för att bättre förstå hur skolans verksamhet ska organiseras  " Ett citat från en intervju med kognitionsforskaren Peter Gärdenfors som är publicerad på [|Skolverketws webb].

Om läsutveckling
Aidan Chambers tar i sin senaste bok, // Böcker inom och omkring oss upp // hjärnforskning och neurovetenskap är bara i sin linda än och det publiceras många läsinlärningsmetoder utifrån nya rön som vi bör förhålla oss skeptiska till men, två slutsatser är alla överens om; högläsning är nödvändigt för läsutvecklingen också för de som redan läser, Steven Pinker säger " barn är byggda för ljud medan det tryckta ordet är ett extra tillval som kräver extra monteringsarbete" All läsning bygger på det man läst tidigare, ju större variation av ord, meningar som hjärnan har lagrat längs bak desto större möjlighet har vi att förstå nya texter. ‍

Bra klassrumsmiljö för inlärning
Datorer i klassrummet kan också upplevas som energitjuvar, eleverna har svårt att prioritera när när det plingar till från Facebook med mera. Här är [|tips] med några olika strategier från läraren Camilla.

Neuropsykiatrisk funktionsskillnad
[|Martina Lowden DN. kultur 26/10] skriver om Aspergers syndrom; "Själv tycker jag bäst om begreppet neuropsykiatrisk funktionsskillnad. Att två hjärnor fungerar på olika sätt betyder inte att det måste vara fel på den andra. Ordet normal kan göra ont när man inte omfattas av det, så när jag menar människor utan neuropsykiatrisk funktionsskillnad skriver jag neurotyp." Mitt skräckslagna slagna hjärta vill tala om rädslan, [|Martina Lowden DN. kultur 26/10]

Spoken word föreställningen, [|Kan jag få din uppmärksamhet, tack!] en film av och med Shanthi Rydvall. Några minuters klargörande om vad det innebär att ha ADHD och att vi behöver lära oss på olika sätt.

[[image:pedagogisktcafe/9127119211.jpg width="120" height="156" align="left"]]
Boken //Hjärnkoll på maten// av Martin Ingvar och Gunilla Eldh delar med sig av enkla matrecept som får knopp och kropp att fungera bättre, finns den inte att låna så har de lagt upp mycket bra material på webbplatsen

Resurser
Hjärnfondens [|webbplats] har bra övergripande information och litteratur, tidskrifer för beställning. Många är kostnadsfria eller subventionerade

**Olika demonstrationer på hur hjärnan fungerar**
Det finns många tester på nätet där du kan testa din inlärningsstil, här är en som är publicerad på [|Skolverkets webbplats].

Några tester som visar hur perception och hjärna samspelar: [|hjärnan spelar spratt.pps] Kognitionssimulator, här kan man uppleva hur det kan vara i skolan för elever med ADHD, Aspergers syndrom eller dyslexi. Man väljer ett kognitivt problem och [|lever sig in i svårigheterna]. Man får vara med om en lektion i svenska där man arbetar med diktamen och läsförståelse. Läs [|mer].

För att navigera i hjärnan, en [|hjärnatlas].Naturhistoriska museet ger förslag på [|10 övningar]som visar på hur våra sinnen samverkar.

"Tyst i klassen" är inte optimalt för inlärningen enligt [|Göran Söderlund], doktor i kognitionspsykologi.

Arbetsminnet och tester
Världens 10 bästa träningsredskap för hjärnan på [|webben] enligt forskare från Calgaryuniversitet. En genomgång av a[|rbetsminnet betydelse] i Wikipedia. Arbetsminne och arbetsträning ur ett klasslärarpersepektiv, [|uppsats]av Catherina Harder och Nina Ericsson. lärarhögskolan Malmö. Ett känt testför arbetsminne är Robomemo. Med en A-diagnos kan elever ofta få hjälp av skolan att få tillgång till detta, ibland kan man få hjälp även utan diagnos. På nätet finns en gratisvariant, den kan du hitta på [|Foxythinking.] =Föreläsarnas Power Points presentationer= Cormac McGrath; pedagogisk utvecklare på [|Karolinska institutet], funderar kring hur vi kan ta del av aktuell neurovetenskaplig forskning och använda i skolan. Här är Cormacs presentation: **Annika Lagerkvist** från [|Skolstöd]visar hur vi lärare kan tänka för att tillgodose elevers olika lärstilar genom interaktiva skrivtavlor; Annikas presentation;